![](/layout/konstrukce/images/pointer_sipka.gif)
![](/layout/konstrukce/images/pointer_sipka.gif)
![](/layout/konstrukce/images/pointer_sipka.gif)
ČKLOP – N ovinky ve vývoji prosklených příček a jejich profilů – akustika versus estetika
Rubrika: Zajímavosti
V sortimentu prosklených interiérových příček lze pozorovat obdobný trend a vývoj jako je tomu aktuálně u oken a LOP. Tlak na zmenšení plochy profilů je kladen jak na okenní profily, tak i na profily prosklených příček. Zatímco u oken je za tímto trendem vytyčený cíl zlepšovat tepelně‑technické vlastnosti oken, estetické hledisko, zvýšení parametru osvětlení a oslunění, u příček se jedná zejména o vylepšování estetických parametrů příčky. Z tohoto pohledu je na trhu v oblasti interiérů dlouhodobě zájem o jednoduché sklo namísto prosklených rámových příček.
Jednoduchá tabule skla má však pro své nízké akustické vlastnosti omezené použití. Zvukově‑izolační vlastnosti zasklení závisí na tloušťce skel a na šířce vzduchové mezery. Pouze jedna tabule jednoduchého kaleného skla ESG 12 mm běžná u bezrámového zasklení má své meze již pod hodnotou 33 dB. Z hlediska splnění norem i uživatelských požadavků na příčky v administrativních prostorách to je nicméně nedostatečné a mnohdy problematické. Lokální kotvení tohoto skla s akustickými mosty pak degraduje konstrukci z hlediska akustiky úplně.
S rostoucí poptávkou po kompletně prosklených příčkách jejich výrobci již řadu let usilují o co nejnižší plochu rámu a evokují estetiku jednoduchého skla dvojitými příčkami s vynikajícími akustickými parametry.
Z akustického hlediska spočívá optimální řešení příček ve vyrovnaných hodnotách faktorů neprůzvučnosti zasklení, rámu a připojovacích spár. Pokud je neprůzvučnost některé z uvedených složek výrazně nižší, dochází ke znehodnocení zvukově‑izolačních vlastností i u zbývajících složek a tudíž k poklesu neprůzvučnosti celé příčky. U běžných modulů rámových transparentních příček dosahuje plocha rámu běžně 20 % celkové plochy příček. To znamená, že neprůzvučnost rámu může výrazně ovlivnit výslednou hodnotu celého systému.
U hliníkových a ocelových systémů je neprůzvučnost závislá na hmotnosti rámu, množství komor a tloušťce stěn. Obecně platí, že je-li rám výrazně lepší než zasklení, má příčka lepší vlastnosti, a naopak, je-li rám horší, pak výsledná zvuková izolace celé příčky je nižší než hodnota samotného skla.
Na zahraničním trhu lze nalézt několik firem, které se vývojem akusticky kvalitních – de facto bezrámových – příček, evokujících esteticky jednoduché sklo, dlouhodobě zabývají. Níže je přehled nejsubtilnějších řad profilů několika top zahraničních výrobců.
Faram P900:
- minimální výška viditelného rámu je 42 mm, maximální výška je 70 mm,
- rám dveří je přiznaný,
- kontinuální linka rámu u podlahy je přerušena dveřmi.
Clestra PleinAir:
- minimální výška viditelného rámu je 40 mm, maximální výška je 55 mm,
- rám dveří je přiznaný,
- kontinuální linka rámu u podlahy je přerušena dveřmi,
- sklo je vloženo do rámu,
- Rw (C;Ctr) = 45 (–2 ; –7) dB.
Nejdále se na cestě za nejsubtilnějším profilem dostal pravděpodobně holandský výrobce Maars. Tato firma při vývoji své novinky z letošního roku 2014 vsadila na spolupráci se světovým esem, architektem Remem Koolhaasem. Systém vznikl pro konkrétní Koolhaasův projekt, který chtěl jít za hranice tehdejších možností. Jméno „lalinea“, které pro systém vybrali, znamená v latině linku, jíž chtěli dosáhnout. Na začátku projektu byly jasně definovány cíle, které má výsledný produkt splňovat. Jednalo se zejména o následující kritéria (jichž se podařilo i dosáhnout):
- kontinuální minimální linka u podlahy a stropu nepřerušovaná dveřmi,
- minimální výšky rámů při zachování technických parametrů,
- maximální výšková tolerance umožňující rektifikaci,
- dveře bez viditelných pantů s rámem překrytým sklem,
- jednoduchý a rychlý mechanizmus pro montáž,
- kompatibilní s ostatními systémy příček – možnost použití neprůhledného materiálu.
Profil Maars lalinea, vysoký pouhých 22 mm a široký 90 mm, je zhotoven z hliníkových profilů. Díly postupně zapadají do sebe. Tím se zvětšuje konečná tloušťka stěn profilů tolik potřebná pro akustiku. Výsledný teleskopický systémový profil umožňuje rektifikaci celkem 26 mm (13 mm u podlahy, 13 mm u stropu). Jednotlivé díly profilu u stropu spojuje oboustranná pěnová lepicí páska. Vkládáním systémových podložek do rámu u podlahy se nastavuje vodorovnost dílu, resp. rektifikace. Do vodorovného profilu se pak velmi jednoduše zacvakne sklo s nalepeným hliníkovým dílem.
Tento systém napojení skla na rám je patentovaný. Jedná se tedy o velmi rychlou montáž i případnou demontáž. Vertikální spára mezi jednotlivými skly je řešena systémovou, třímilimetrovou, transparentní páskou z polyplastu. Rám křídla dveří i profily tvořící zárubeň jsou překryty sklem. Sklo dveří pak vytváří se sklem příčky kontinuální vertikální rovinu. Při subtilních rozměrech rámů má příčka vynikající akustické vlastnosti.
Při použití dvou lepených šestimilimetrových skel s fólií 66.2 dosahuje laboratorní hodnota vzduchové neprůzvučnosti příčky lalinea maximálních (vynikajících) hodnot Rw (C;Ctr) = 48 (–1; –5) dB. Porovnáme-li to například se stejně silnou 100 mm betonovou stěnou, jejichž vzduchová neprůzvučnost Rw je 47 dB, nezbývá nám než konstatovat, že cíl – estetická příčka evokující sklo a zároveň splňující akustické parametry – byl dosažen.
News in the Development of Glass Partitions and Their Profiles – Acoustics versus Aesthetics
In the assortment of interior partitions, we may observe trend and development similar to the one of windows and LOP. Pressure on diminishing profile surface is put on windows profiles as well as on glass partitions profiles. While in the case of windows there is an aim to improve thermo-technical attributes of windows, aesthetical aspect, and increase of lighting and radiance parameters behind this trend, in the case of partitions it is mainly the matter of improvement of partition’s aesthetic parameters. From this point of view, there is a long-term interest on the interior market for simple glass instead of glass frame partitions.